Комп’ютерне моделювання можливостей застосування алгоритмів Фур’є селекції топологічної інформації на полімерних носіях - Огірко, Михайло Олегович; Горський, Михайло Петрович; Солтис, Ірина Василівна; Дуболазов, Олександр Володимирович; Ушенко, Олександр Григорович; Морфлюк-Щур, Вікторія Валеріївна; Слоцька, Лілія Станіславівна (Технологія і техніка друкарства, 2024)
За останній час інтенсивно створюються нові аналітичні алгоритми для систем цифрової обробки графічних зображень — від схем, креслень, текстів, документації, рекламної продукції. Одним з важливих напрямів є створення теоретичної алгоритмічної бази для покращення якості оптичних зображень графічної інформації, що міститься на полімерних носіях. Актуальність цього обумовлена тим, що такі зображення містять декілька складових. Перша — інформаційна (у нашому випадку крупномасштабна модельна структура, яка сформована впорядкованими за напрямами двопроменезаломлюючими циліндрами — аналог графічної інформації). Друга — фонова (у нашому випадку дрібномасштабна модельна структура, яка сформована шаром двопроменезаломлюючих сферичних кульок — аналог розсіюючої полімерної підкладки). Для розвитку методів покращення якості графічних зображень актуальне завдання розроблення алгоритмічної бази для інструментально-оптичної диференціації таких складових. Зокрема, масштабно-селективного Фур’є аналізу для алгоритмічної диференціації різномасштабніх складових оптичного поля. Ідея такого, нового для графічної інформації, аналітичного підходу базується на просторово-частотній фільтрації різноманітних зображень топографічної інформації на різноманітних носіях. Алгоритмічна реалізація даного методу включає такі узгоджені аналітичні або інструментальні етапи: «пряме Фур’є-перетворення»; «просторово-частотна фільтрація»; «зворотне Фур’є-перетворення» лазерних зображень. Таким чином, актуальним є алгоритмічна розробка нових оптичних і поляризаційних методів обробки графічних зображень з використанням узгодженої просторово-частотної фільтрації для селекції інформаційної та фонової компонент. Наша стаття являє собою один з початкових (у рамках модельного аналізу) кроків у даному напрямі.